Older Ignitech 1.06 firmware sometimes has a bug extrapolating timing between two far away points - IE, if you only use 2 points on your timing curve and a long line between them, say one at 20* and one at 10*, the middle of the line might not be 15 like it should. Updating to 1.09 firmware should fix it, or possibly adding more data points (so instead of just a point at 20* and a point at 10*, use a third point at 15 halfway through). Hopefully that makes sense when translated.
41:00 Selitys voisi olla yhdistelmä isommasta kipinästä (aloittaa palorintaman hieman laajemmalla alueella, jolloin ensimmäisten millisekuntien aikana etenemisnopeus vaihtelee kipinän antamisen jälkeen vähemmän) ja tarkemmista säätömahdollisuuksista kipinän ajoituksessa. Pienemmällä kipinällä palorintaman alkuvaiheen palonopeus vaihtelee sen verran paljon että huippukierroksien teho laskee. Se, että softassa säädettävät asteet eivät vastanneet strobolla (joka oli todella hieno ja nähdäkseni erittäin tarkka mittalaite!) mitattuja asteita kierrosluvun mukaan viittaa mielestäni siihen että järjestelmän tehollinen induktanssi on erilainen kuin boksin tekijöillä on ollut mielessä, joten sopivaa ajoitusta eri kierrosluvulle joutuu etsimään hieman enemmän kun softassa näkyviin aselukuihin ei voi luottaa. Käytännössä nopein keino saattaisi olla laittaa koko alueelle 14, 16, 18, 20, 22 ja 24 ennakkoa ja tehdä jokaisella vaikka 3 vetoa ja tulkita kaikista käyristä paras tulos kullekin kierrosluvulle (eli maksimi kolmesta käyrästä). Maksimi olisi mielestäni sen takia oikea, että teho voi hetkellisesti laskea sähköistä riippumattomista syistä, mutta tuskin nousta suuremmaksi. Sen jälkeen voi valita sopivan ennakon jokaiselle kierrosluvulle poimimalla noista mittaustuloksista suurimman tehon antavan ennakon niin monella pisteellä kuin tuntuu tarpeelliselta. Sellaista voisi vielä kokeilla, että kasvattaa tulpan kärkiväliä isommaksi, jos sähköt siihen riittävät. Mitä pidempi kärkiväli niin sen suuremmalta alueelta palorintaman pitäisi syttyä yhtä aikaa. Jos väliä saa kasvatettua kovasti, niin ennakko voi joutua vähentämään ettei sytytys tapahdu tehollisesti liian aikaisesti kun palorintama alkaa tuottamaan tehoa aikaisemmin. Jos tuo palikka maksaa vain 150 euroa niin se vaikuttaa hyvältä sijoitukselta tällaisessa projektissa. Erityisesti jos olet kiinnostunut kiihdytysvaiheestakin eikä pelkästään maksimitehosta, koska pystyt optimoimaan tehon joka kierrosluvulle sähköjen puolesta.
Voimakas kipinä vaikuttaa palamisen nopeuteen ja todelliseen ennakkoon. Jos kipinä on riittävän vahva, voi myös koittaa kasvattaa tulpan kärkiväliä (laajempi sytytysalue / turbulenssit).
Nonni. Onnittelut! Nyt sitten aloitetaan viritysten vaikuttamis kierros alusta. Toimintaan tähän saakka vaikuttanut parannusten eliminaattori on poistunut tai ainakin säätämisen vaikutus pitäisi näkyä loogisesti. Matka kohti kahtakymmentö heppaa voi jatkua. Saattas olla hyvä kokoilla tuon nykypytyn kanssa joittenkin asioiden vaikutusta ja varsinkin logiikka ennen sen uuden pytyn valamista.
5:35 Uuden vauhtipyörän hitausmomenttia olisi voinut laskea kohtuullisen helposti laskemalla sen kahdessa siivussa (ajattele, että se olisi leikattu kahteen osaan laipan reunan kohdalta jolloin on kaksi erikokoista yksinkertaista kappaletta pyörimässä samalla akselilla eli kappaleet voi laskea erikseen ja laskea vain summa.
Vauhtipyörä tosin vaikuttaa moottorin käynnin tasaisuuteen sekä tehon/väännön mittaukseen. Moottorin kohdatessa vastusta, vauhtipyörä auttaa sen verran miten paljon pyörimis energiaa on varautunut.
Kyllä voisin pitää luentoja, monessa asiassa ei useinkaan mietitä perusteellisesti mikä vaikuttaa ja miksi vaan kehitellään mielikuvituksesta selityksiä.
Hyvä video ja hyvä suunta! Muista aina näissä, että kokonaisuus on enemmän kuin osien summa. Eli kun testaat vaikutuksia, niin tulee testata myös muutokset yhdessä, ei erikseen. Kipinän voimakkuudella on iso merkitys. Todella monimutkainen kokonaisuus selittää, mutta karkeasti tehokkaalla kipinällä varmistetaan, että bensaseos palaa tasaisemmin ja "nopeammin", kuin heikolla kipinällä. = enemmän tehoa.
Siis ainakin muun motoriikan parissa työskennelleenä niin mitä paremmin seos palaa sitä enemmän kone tuottaa tehoa eli tämän kipinän parantamisella on ainakin ollut eroa muissa enemmän sylintereitä omaavissa koneissa, joten en näe syystä miksi se ei yksi sylinterisissä koneissa toimisi samalla tavalla. Metanolia kehiin hyvän kipinän kanssa niin alkaa tapahtua. Tulpan parempaan vaihtaisin vielä.
Löysin netistä kuvan jostain veteraani moposta josta oli pytty irti ja siinä oli tamminen mäntä. Tuskimpa tuo lisää tehoa mutta se oli kyllä hyvin muotoiltu! Tuli vaan mieleen
Sytkästä voi tulla helposti häiriöitä pieniin signaaleihin, varsinkin kuormakennon piiriin. Häiriösuojaus johtoihin ja sen kytkee miinukseen vain toisesta päästä, muuten tulee kiertävä miinus ja sekään ei ole hyvä.
Not be a party poper but u have to remember that there is friction losses in running a stator with lighting coils and a cdi setup, the ignitec will remove those friction loses by not having lightning coils and by running the ignition off a battery so that will be some of the power gain but probably not all, its fun to see you test stuff and I really like your videos. Keep the determination going strong!
There is no friction losses in the stator. Otherwise there would be a grinding noise and a lot of metal dust. You probably mean electrical power losses from the lighting coil. But there is no electrical losses either because the charging and lighting system is not connected.
Nyt oli hyvä video jälleen kerran! Se mitä pari vuotta sitten koitin itse labrata noita ducati sähköjä niin noin 16000 kiersi pätkimättä mutta ennakon mittauksesta tuli siinä mittauskytkennässä vähän niin ja näin tuloksia koska mittasin ennakon oskilloskoopilla ottamalla liipasupulssin toiseen kanavaan ja toiseen kanavaan signaali tulpanjohdosta ja skoopin kuvasta oli vähän hankala arvioida tarkkoja astelukuja. Päällimmäinen havainto muiistikuva on että siellä yli kymppitonnin kierroksilla ennakko pysyi melko vakaasti muuttumattomana. Norjalaisella oli myös hyviä havaintoja sytytysennakon säädöstä ja sillä hyvin selkeästi huomasi että jos kone ei toimi oikein muilta osin niin ennakon säätö suuntaan tai toiseen ei paljoa vaikuta.
when the engine is having pump losses by compression, the heavier flywheel is a better option, but low compression and a high reving, usually it gets better by a lighter
Kyllä minä luulen, että myöhäisempi sytytys on juurikin se asia mikä sai aikaan isommat tehot tällä kertaa ja nosti maksimitehon kierroslukua. Eikä välttämättä kipinän vahvuus. Tai sitten molemmat yhdessä. Yleensä 2-tahtinen moottori saadaan kiertämään korkeammalle mitä myöhäisempi sytytys on, koska tällöin palaminen ajoittuu lähemmäs pakoaukon avautumiskohtaan ja saadaan isompi pakokaasun virtaamisnopeus. Moottoria estää nimenomaan kiertämästä riittämätön kaasunvaihto korkeilla kierroksilla ja täten myöhäinen sytytysennakko saa pakokaasut poistumaan nopeampaa ja vedettyä täten myös uutta tavaraa nopeammin sisään. Mitä olen netistä löytyviä sytytysennakkokäyriä tutkaillut niin tyhjäkäynniltä n. 0-5 asteen ennakosta noustaan kohti maksimiennakkoa, joka on yleensä n.20-35 astetta ja tämä on kierrosluvulla joka on noin puolet halutusta maksimitehon kierrosluvusta. Tämän jälkeen optimaalinen ennakko laskee lähelle nollaa lähestyessä maksimikierroslukua. Samaa etuahan saadaan myös laihalla seoksella mikä hidastaa seoksen palamisnopeutta. Männän lämpörasitus ja pakokaasun lämpötila kasvaa tällaisilla myöhäisen ennakon ja laihan seoksen säädöillä. Välillä tuntuukin kun noita kisapyöräkertomuksia lukeekin, että suurimmat tehot saadaan juuri niillä säädöillä, että kiertää eniten ja juuri ja juuri vältetään männän sulaminen, eli niin laiha seos ja niin myöhäinen ennakko että juuri ja juuri vehje kestää + risiiniöljyn käyttö öljynä. Risiiniöljyhän ei pala vaan muodostaa vahaa korkeissa lämpötiloissa. Vaha voitelee edelleen, palanut öljy ei.
In the last video you mentioned that the last things that made significant power increases were modifications to the exhaust. That makes me think that maybe you should try experiment some more on that side. Great videos as always 👍
Kattelin 70luvun alun Ruotsalaisia Monarkin kilpamopoja kaikki olivat luistiohjattuja tehoja noin 14 hp nopeutta tasaisella n. 150km\h ainoana silmiinpistävänä oli (on) pakoputken suurehko alkuhalkaisija ensimmäiset koneet olivat perusmoottoreista muokatut huuhtelukanavat ( molemmat ) suuntaavat pakoaukosta katsoen viistosti taakse sytytys oli mallia akku.
Vauhtiksista sen verran että kevyempi vauhtis lisää kierrosherkkyyttä ja vähentää alavääntöä. Semmosesta voi olla hyötyä sillon ku kyse jostain kilpa vehkeistä joilla tarkotus ajaa aina korkeilla kierroksilla ja millä lähdetään liikkeelle täysiä. Sit taas kaikista katupeleistä tulee ihan paskoja ajaa jos on liian kevyt vauhtipyörä, ku niistä katoaa se kaikki alavääntö ja ne on helppo sammuttaa vahingossa jos ei anna tarpeeks jenkaa. Oli kyllä melko syväluotaava video käsitelläkseen kuitenki vaan mopon virittämistä :D
Kyllä perinteisesti moottorien virityksessä vauhtipyörän kevennys on ihan perusjuttu. Kierrosherkkyys paranee, onko sillä väliä, onkin eri asia. Teoriassa voisit viedä viivalle laitteen, jossa on sata kiloinen vauhtipyörä. Lataisi puoli tuntia siihen kierroksia, jolloin kineettistä energiaa olisi käytössä tehoksi. Tällä systeemillä esim. lentomoottoreita käynnistettiin aikojen alussa.
Tietääkseni tätä vauhtipyörään kerättyä energiaa on käytetty ainakin kilpa-autoissa joskus. Tunnetaan nimellä KERS. Vois olla tosi mielenkiintonen projekti.
Jos säännöissä ei ole pois rajattu, olisi periaatteessa sallittua.Kilpa-autoissa KERS on ainakin Formula ykkösissä käytössä nykyisinkin ollen ihan järkevää. Kiihdytysajoon idea ei sovellu huonostikaan, mutta sääntöjen venyttämistä kisailu yleensä on. @@AmazingYT
Nää videot mahtavaa katsottavaa. Ootko koskaan pohtinut "offset sylinterin" käyttöä?. Sillähän saadaan voiman suunta kiertokangelta tuottamaan paremmin momenttia. Nelareissa ja käsittääkseni kaks-tahtisissakin tuota käytössä. Jos siis uutta pyttyä suunnittelet, niin tuo offset juttu kandee miettiä. Sillähän sitten menee porttauksen ajoitukset jokseenkin toiseen malliin. Tai sitten pari uutta pyttyä😅
Suurin tekijä juuri tuo vauhtipyörännkeveys... Unohdat laskuissa että mitä teho on.. tehoon liittyy aina aika.. vääntömomenttia vauhtipyörän kevennys ei muuta.. mutta jos mopo ottaa samat väännöt puolet lyhyemmässä ajassa niin teho nousee silloin puolella.
Oletetaan että tehokkaampi mopo kulkee lujempaa. Näinhän sen täytyy aina olla kun isommalla teholla voitetaan isompi ilmanvastus. Huippunopeudella ajettaessa moottori ei enää kiihdytä eli vauhtipyörä pyörii tasaista nopeutta. Silloin ei ole mitään aikaeroja missään eikä vääntöeroja jos verrataan eri painoisia vauhtipyöriä. Eri painoinen vauhtis ei voi tehdä mitään eroa tasanopeudella pyöriessä. Tehoeroa ei synny, mopo ei kulje lujempaa. Joten kevyempi vauhtipyörä ei lisää tehoa.
Kipinän tehoa olen testannut vääntämällä elektrodin lähes suoraksi, niin että kärkien väli on n. 7 mm ja jos tulee hyvä kipinä, niin silloin kipinän teho on aika hyvä.
Erästä seikkaa olisi ehkä syytä kokeilla,kaasuttimen ja läppäventtiilien etäisyyttä muuttamalla voisi olettaa kaasujen puristuvan sulkeutuvia läppiä vasten ( massan liikkeen jatkuvuus) Esim. JM moottorit (tosin nelitahtisia) toimivat em. periaatteella Alfa Romeo kokeili läppäventtiileitä imuaukkojen ja tavanomaisten venttiileiden välissä imuputkien ollessa normaalia pitempiä.
Joo, massan liikkeen jatkuvuuteen perustuvat jutut on olennaisia noissakin moottoreissa. Aionkin kokeilla lyhentää tuota imukanavaa, se saattaa lisätä kierroksia.
Jep. "vanhana" 4T koneiden virittelijänä olen täysin samaa mieltä koskien vauhtipyörää. Tosin ja etenkin kun kyseessä on 1 sylinterinen moottori, ei kampiakselissakaan ole vääntövärinöitä mainittavasti joilla olisi merkitystä siihen miten paljon energiaa pitää sitoa. Kipinän vahvuus tosiaan vaikuttaa syttymishetken alun nopeuteen. Sen vois jotenkin ajatella vaikka niin että se on joka kerta lähemmin samanlainen kuin heikolla kipinällä.
En tiedä ootko jollain videolla asiaa maininnu, mutta kuinka uutta bensaa käytät? Nykypolttoaineet vanhenevat kuitenkin ilmeisen nopeasti. Ns. "Kisabensan" kokeilu olisi kans hieno nähdä.
Tätä on ilo seurailla 🤗 Virittäminen on juuri tätä, paljon ähellystä ja usein tulee pettymys kun sitten dynotetaan. Pakokaasun jääminen sylinteriin taitaa aiheuttaa sen, että joudut kierroksilla vähentämään ennakkoja? Saisikohan siihen ja huuhteluun apuja swirling ilmiöstä... Voisitko kokeilla tukkia toisen noista apupakokanavoista? Eikös sen silloin pitäisi tehdä voimakkaampi pyörre palotilaan niin imu- kuin ahtotilanteissa. Joissakin pytyissä pakokanava on vinossa sylinteriin nähden. Niin ja kierroksiakin pitäisi saada lisää... Pakoaukkoa ylöspäin ja lyhyempi pakoputken alkuosa?
Oikotie 15 hv saavuttamiseksi olisi vaihtaa käytettävä polttoaine... RE85 tai metanoliin. Bensa on näistä polttoaineista käytännössä ainut, jonka mukana ei käytännössä (5% etanolia) kulkeudu happea sylinteriin. Hyvä huomata että etanoli ja metanoli palavat sitten huomattavasti bensaa hitaammin, eli sytkäennakkoja pitää reilusti lisätä, isommat suuttimet (RE85 +30% ja metanolille +100%) sekä puristustakin pitäisi nostaa jotta sillä voisi saada 20-25% lisää tehoa.
Todella mielenkiintoinen projekti, joka jakso katottu ja sillä linjalla jatketaan. Tuota fysiikkaa on kyllä elämän varrella opeteteltu, opetettu ja laskettu mitä mielenkiintoisempia asioita, jos ajatusleikillä lähestyy vauhtipyörää mikä on aivan toimiva monesti niin vauhtipyörään kiihdyttäessä varastoituu energiaa, jostain se energia on pois ? Sinulla kaiken lisäksi tuossa aplikaatiossa alkaa olemaan kierroksia niin paljon että ne energia määrät voi olla yllättävänkin suuria? jos tässä aikaa löytyy niin mielenkiintoisen laskun tuosta ainakin saa.
Joo, on se energia muualta pois mutta lopulta se kääntyy niin että mopon massan kiihdyttämiseen tarvittava energia on niin paljon isompi ettei vaikutusta huomaa kävelyvauhtia suuremmassa nopeudessa. Lisäksi kun vaihdetaan vaihdetta niin vauhtipyörän energia saadaan osittain takaisin.
Vauhtipyörä on toki energiavarasto, mutta ei se siellä lämmöksi muutu vaan on edelleen mekaanista energiaa, joka saadaan suurelta osin takaisin, riippuen toki hyvin paljon ajotilanteesta. Tein aikanaan paljon moottorisimulaatioita, vauhtipyörän vaikutus näkyy hyvin Laplace-tasossa t-siirroksena, eli käytännössä moottorin hyödynnettävä vääntö siirtyy ajassa vaan myöhemmälle siten, että tehon aikaintegraali eli moottorin kyky tehdä työtä pysyy samana, ihan riippumatta vauhtipyörän inertiamomentista. Käytännössä varmasti vauhtipyörän vaikutus tehoihin on varmaan useimmissa tapauksissa häviävän pieni, ja kuitenkin vauhtipyörä auttaa moottoria pysymään käynnissä niin on mukavampi ajella. Hienoa että löytyi lisää tehoa. Kiitos videosta, jokainen jakso katsellaan innolla!
Pistä ny rautamöykky siihen vauhtiksen perää, nii suljetaan pois seki. Mut ainoo mitä mä keksin et siin "kisasähköis" olis parempaa, nii se et kun korkeilla kierroksilla sähkömoottorinkin vääntökäyrä alkaa laskemaan. Nii kun se ladattu teho ammutaan tulpalle nopeammin ja se tohon lataus magneetos heikkenee... Nii kipinäkin heikkenee. Ja no mitä suurempi teho on sytytyksen alussa sitä nopeammin ja ennenkaikkea puhtaammin palotapahtuma käy. Sikshän autoihinkin laitetaan kaks tulppaa et seos ehtii palaa mahdollisimman tehokkaasti. Jos palotapahtuma tehostuu vähänkin, nii seosta voidaan syöttää enemmän (tai sit vaan päästä läpi eun päästömääräyksistä xD) Mut siis kovil kierroksilla sillä on välttäenkin merkitystä kuinka kuuma ja tehokas on se väläys millä polttoaine sytytetään 🤔 näin se ainakin mun järjellä menis
Hyvä että sähköpuoli pelaa nyt. Minua vähän askarruttaa tuo imu, tai lähinnä se, että virtaus on aika pirun nopeaa ja nopeatempoista ettei se tee mitään omia tepposia.. Eli se imee kuitenkin jonkin verran siittä reijän ympäriltäkin jolloin se ei samaa vauhtia voi sylinterille mennä kun joutuu 90 asteen käännöksenkin heti tekemään. Eli jos sen pakottaisi imemään jostain virtaviivaisesta kartiosta, tai lähinnä niinkuin jostain trumpetin loppuosasta. Siihen kerkiää ilmanpaine mukaan ja imu olisi samanlaista kokoajan. Tosin vaikutus aivan minimaalinen ja todennäköisesti huonontaa tehoa :)
When you say, that quality of spark is better, i say no. Only the timing or quality of timing give difference. Once the fuel is ignited, the combustion is the same. Same if you change spark plug for a better
Kokeileppa nyt se jumalputki ja oletko muuten ottanut huomioon, että sulla on valurautapata mutta alumiinikansi? Nehän laajenee eri tahtiin = vaikuttaa squishiin?
En oo ainakaan koskaan lukenut tuohon aiheeseen liittyen mitään että rautapytty ja alumiinikansi aiheuttaisi ongelmia. Teoriassa ehkä mahdollista mutta luulen että vaikutus on jotain millin sadasosia ja erittäin vaikea havaita käytännössä.
Kipinän suhteen on sellainen asia että kilpasytkässä voi todellakin olla tehokkaampi kipinä. Siinä ei ole sinällään kyse volteista mitä käämistä tulee vaan kipinän energiasta, mikä mitataan jouleina. Siihen vaikuttaa kondensaattorin jännite ja kapasitanssi sekä puolan mitoitus. Loppujen lopuksi energia varastoituu puolaan magneettisena energiana joka vapautuu jännitepiikkinä kun ensiökäämin virta katkaistaan. Kyse ei ole mistään uudesta teknologiasta vaan mitoituksesta. Tehokkaampi kipinä vaatii kalliimman tulpan ja lyhentää sen käyttöikää. Vakiomopoon mitoitetaan kipinä joka toimii sen puristuksilla, seoksella ja kierroksilla, mutta ei enempää. Jos haluaa että kone kiertää 20k, silloin tarvitaan järeämpi kipinä.
Ei se nyt ole mikään itsestäänselvyys että isommilla kierroksilla tarvitaan kovempi kipinä. Pikemminkin sanoisin että isommalla sylinterin täytöspaineella tarvitaan kovempi kipinä. Tämähän on kyseessä ahdetuissa moottoreissa. Jos sylinterin täytöksestä puhutaan niin tossa mun moottorissa on yli kolminkertainen täytös verrattuna vakiomopoon. Seoksethan on ihan samat tai ainakin lähelle. On noissa 'kisaosissa' osittain kyse bisneksestäkin ja hyvää bisnestä onkin. Skoottereihin myydään jos jonkinlaista viritysvariaattoria ja eri jäykkyisiä jousia sinne jotka ei välttämättä tee mitään olennaisia eroja toimintaan mutta kukapa pitäisi uskottavana vakio-osien käyttöä. Noita on helppo perustella kaikenlaisilla spekulaatioilla. Kipinän vahvuustutkimus ei ollut vielä kokonaan tässä, tulee vielä seuraava osa.
@@ASoftaaja Kyllähän se kone käy pienemmälläkin kipinällä, mutta isommalla kipinällä saa syttymiseen nopeutta. Ennakon aikana turhaan poltettu polttoaine on pois tehosta, joten parempi kun sytyttää aikaisemmin ja antaa palolle aikaa levitä, on tehdä se tehokkaammalla kipinällä nopeammin. Tietty siinä on rajansa mitä pelkällä kipinällä voi tehdä mutta sanoisin että hyvä kisasytkä on mitoitettu toimimaan niillä alueilla mitä kisaviritteinen kone käyttää. Tässä tapauksessa ero oli sen verran suuri että kyse lienee ollut jo jonkin tason ongelmasta. Kommentilla pyrin kuitenkin pääosin valottamaan mistä sytytysenergian muodostumisessa on kyse. En välttämättä sinulle, mutta myös muille seuraajille. Puolan toiminnasta kun on aika paljon väärinkäsityksiä liikkeellä. Puolahan on enemmänkin kaksikääminen kela kun varsinainen muuntaja. Kun puolaan kytketään jännite, ensiökäämin virta lähtee nousemaan ja sen nousun rajoittavana tekijänä on kelan induktanssi ja resistanssi. Keloilla on tapana toimia niin että ne vastustavat virran muutosnopeutta. Tämä toimii myös toisin päin, eli kun ensiökäämi kytketään irti, kela nostaa jännitteen niin suureksi että virta kulkee jostain. Toisiokäämissä on monin verroin enemmän kierroksia, joten jännite on suurempi, ja virta purkautuu jossain vaiheessa kipinänä. Puolan sydämen koko ja materiaali määrää varastoituneen energian maksimi määrän. Jos jännite on kytkettynä tarpeeksi kauan, sydän kyllästyy ja menettää kykynsä vastustaa virran muutosta. Silloin virtaa rajoittaa enää käämin resistanssi. Tyypillinen kärjellinen sytkä pitää virtaa kytkettynä niin pitkään että puola kyllästyy. Elektroniset sytkät käyttävät puolaa jossa in pienempi induktanssi ja ne pystyvät muuttamaan kipinän energiaa muuttamalla aikaa jonka virta pidetään kytkettynä ennen piirin avaamista ja itse sytytyshetkeä. Sitä en tiedä onko mikään moposytkä näin kehittynyt että säätää tätä kierrosten mukaan, mutta voi hyvin olla. Tämä voi olla syynä jos tarvittava ennakko käyttäytyy eri tavalla eri sytkillä.
oli setti niin siinä olikin oma puolana. 1300markkaa vara osa tiskillä. kysyikin kun piti oikein istua , että Kultaako sinne on laitettu ??? ei muuten auto toiminnut tarvike puolalla sekin kärvähti. niin autosähkö likkeestä samallainen olikin 80 markkaa jotakin. niin toimi Autodatasta katoin arvoja että ei oo totta tommoset puolan arvot olikin yrheilu autossa v6 koneella- ja escortissa oli juu.
Loistava pätkä jälleen kerran ! Onko miulla väärä muistikuva vai tuliko sillä uudella putkella hirveästi lisää tehoa, vai oliko se vanha jopa parempi ?
Again, change the end of your pipe for add stinger, you can change the diameter betwen stinger and silencer too. It's very important. 🙋 Take care about ignifail, it's not a king of reliability....
I have changed the stinger pipe earlier from 19 to 22mm and the silencer diameter from 16 to 20mm. It increased power but I doubt a 50cc engine needs a larger stinger than that. Also there is a 15mm restrictor in the end of the expansion chamber. The other pipe even has a 14.5mm restrictor which gave better power than 16.5mm.
Mahtavaa sisältöä. Nyt kun olen seurannut sinua jo pidemmän tovin niin pidätkö mitään kirjaa tai vihkoa tehdyistä muutoksista? Vai meneekö vain mutulla ja muistilla eteenpäin eli siis välillä myös taaksepäin. Ihmisellä on siitä erikoinen tapa toimia että kun lopputulos tai tavoite on selvillä niin sitä rupeaa vahvistamaan alitajuisesti niitä signaaleja joiden kuvittelee johtavan haluttuun lopputulokseen, sen sijaan että se tieto perustuisi mitattuun faktatietoon.
On mulla jonkunlainen kirjanpito mutta aika pitkälti muistin varassa menee. Noita kokeiltuja juttuja ei loppujen lopuksi ole hirveän paljoa, se vain vaikuttaa siltä kun näitä on hidas tehdä harrasteena. Ja tähän asti tässä on kokeiltu melko suurpiirteisesti että mikä vaikuttaa selvästi. Tuon sytytyksen hienosäätöön kannattaisikin olla tarkempi kirjanpito. Jos tässä pääsisi reilusti lähemmäksi tavoitetta niin hienosäätöön voisi panostaa enemmän.
@@ASoftaaja Mitä jos kokeilut menevät yli. Kun moottori on kuitenkin kokonaisuus. Yhden asian kokeilu vaikuttaa kaikkeen. Muutoksen suuruusluokka voi olla milli tai sentti. Ja se vaikuttaa muihin parametreihin joko millin tai sentin. Ja yhtäkkiä kokonaisuus on sekaisin ja teho nousee tai laskee. Muutoksen juurisyy jää epäselväksi. Moottorin rakentamisen osa-alueet ja teoria on sinulla hallussa. Kirjanpito voisi vapauttaa mielestä tilaa tehdä oikeita ratkaisuja kun vanhoja muutoksia sekä niiden vaikutuksia voisi helposti kaivaa esille muistiinpanoista ja käyttömuistia vapautuisi luovaan käyttöön. Omaan muistiin luottaminen on monimutkaisessa kokonaisuudessa se heikoin lenkki.
@@sutelanvenekorjaamo Samoja ajatuksia myös täällä. Kun kokeilee muuttaa vain yhtä asiaa kerallaan ja kirjaa ylös millaisia havaintoja tuli, niin voi sitten esim. nyt parempien sähköjen löydytyä katsoa vanhoja muistiinpanoja sillä ajatuksella, että voisiko joku vanha tulos muuttua sytytyksen ajoituksen muuttuessa tarkemmaksi?
Selkeästi pitää ottaa tilastolliset keinot muutosten vaikutusten arviointiin. Eli tehdä Six Sigma DOE koeajosuunnitelma, toteuttaa ja analysoida se. Näkee eri muuttujien ristikkäisvaikutukset. Esim. sytytysenakon ja pakoputken loppuholkin koko😀 Kyllä softaajassa sen verran tilastoinsinööriä on ja etenkin nörttiä, että Minitabin piraattikopion jostain imaisee! Sen verran totta tässäkin huumoriviestissä, että aikanaan mietin niitä huuhtelukanavien supistusholkkeja: Vaikka kanavia pienensi, niin teho pysyi samana. Mistä tämä johtui? Siitä, että supistettu kanava virtasi vielä riittävän hyvin, jokin muu rajoitti tehoa. Eli pytyn puolesta potentiaalia on vielä jäljellä.
@@Forrison_Hard Hyvä huomio, että jos kanavan supistaminen ei rajoittanut tehoa, niin pullonkaula on muualla. Samalla logiikalla voi yrittää löytää pullonkaulaa muutenkin. Koska kaasuttimen kurkun halkaisijan pienentäminen ei vaikuttanut, niin sekään ei selvästikään ole pullonkaula. Myös neulan vaihtaminen tuntui vaikuttavan olemattoman vähän. Sen sijaan, että tehoja yrittää sokkona parantaa tietämättä missä on pullonkaula, niin voisi yrittää keinotekoisesti heikentää hieman yhtä kohtaa kerrallaan ja palauttaa se sen jälkeen takaisin. Kun löytää kohdan, jossa pienikin muutos tiputtaa tehoja, niin pullonkaula on viimein löytynyt. Kaikki testit missä lopputulos on ollut "eipä vaikuttanut tämäkään muutos tehoihin yhtään" ovat olleet muutoksia johonkin muuhun kuin pullonkaulaan. Ja pullonkaulan etsiminen tarkoituksella pienellä huononnuksella on helpompaa kuin yrittää keksiä suoraan parannuksia joka paikkaan!
tottakai kipinän voimakkuus vaikuttaa.sytyttää voimakkaammin polttoaineen.nyt annat sille lisää polttoainetta kun voimakkaampi kipinä.olis kyllä kiva nähä tulppaki.tulpasta voi lukea paljonki miten sytyttää. ja vaatiiko lisää polttoainetta.
Tulpan väri voi kertoa normi virimopoissa enenmmänkin onko hyvät suhteet. Jossain videossa asoftaaja tämänkin selitti. Käytännössä todisteli ettei tulpasta pysty päättelemään mitään.
Tulpasta näkee luotettavasti ehkä kaksi asiaa: saako moottori älyttömästi liikaa polttoainetta taikka käykö se niin kuumana että tulppa ja mäntä sulaa. Se menee mustaksi vasta sitten kun polttoainetta tulee reilusti liikaa. Ja jos pröpöttellään pintakaasulla niin se voi olla ihan terveen ruskea tai musta mutta täyskaasulla voi silti olla laihalla. Tulpan väriä seuraamalla ei voi säätää seoksia luotettavasti. Luonnollisesti tossa oli tulppa sellanen aika tumman ruskea kun vilkaisin yhdessä välissä. Ei kerro muuta kuin sen että seokset on ainakin suunnilleen oikein.
@mikahakkinen5651 Joskus kun laitoin 170cc pytyn yamaha DT:seen hankin myös pakokaasulämpötila mittarin. Muistaakseni n. 750 astetta oli jolloin kone alkaa leikkaamaan kiinni. Tällöin huomasi kun vaihtoi kaasuttimen neuloja ja pääsuuttimia kuinka optimilämpötilalla (550-650 astetta) jätti tulpan vaaleahtavaksi. Eli se ei ollut edes vaalean kahvin värinen, vaan enemmänkin semmoinen mikä joidenki mielestä olisi vaarallisen värinen. Kone ei kuitenkaan koskaa leikannut kiinni vaikkakin tulpan väri oli semmoinen mikä olisi mopoiässä saanut jalat tutisemaan. Toki "hyvä" perinteinen tapa ilman pakokaasumittaria löytää oikeat suuttimet (jos korvalla ja koneen toiminnalla ei pysty hahmottamaan) on ajaa lämpimäksi ja vaihtaa uusi tulppa jolloin heti täyskaasulla ajettaessa ja sen jälkeen katsaus ilman tyhjäkäyttöä kertoo juuri suurinpiirtein että "hyvät" seokset siellä on jos tulppa on kahvin värinen tai edes sinnepäin.
Joo, mutta siinä pitää varmistaa että sylinteri (ja kaasari ym.) pystyy edelleen hönkimään tarpeeksi hyvin kovemmilla kierroksilla. Luulen että tolla läppäventtiilillä ei ainakaan pysty siirtämään tehoaluetta ylemmäksi kuin ehkä 300-500 kierrosta. Mutta vääntömomenttia pitäisi pystyä vielä saamaan lisää niin se lisää sitten tehoakin.
Toi voi pitää muuten paikkansa. Edit. Tosin sitä radiosäteilypiikkiä voi torjua muutenkin kuin vastuksella. Oikeisiin paikkoihin kuparisukka johtimen päälle joko häiriöitä lähettävässä tai vastaanottavassa päässä (maadoitus vain toiseen päähän). Tai sitten pieni keraaminen konkka antamaan ohitustie runkoon radiosignaalille siihen kohtaan mistä tuo penkki poimii tuon häiriösignaalin.
Ja jos vielä otat konetta auki niin nappaa tasapainoakseli pois. Oma am6 ei ainakaan tärissyt yhtään sen kummemmin vaikkei sitä ollut paikoillaan. +0,1hp.
Hauska miten sattuu samalle viikolle 2strokestuffingin kanssa nää sytkänsäätövideot. Selvästi jäi vielä ennakonsäädöllä saatavaa tehoa ottamatta irti. Ehkä siinä seuraavassa jaksossa sitten.
Oletko koittanut tukea sylinteriä yläpäästä runkoon? Isompikuutioisista krossipyöristä jos sylinterin yläpuolella olevat korvakkeet on löysällä tai vaikka jos runko katkeaa, ei moottori enää käy täysillä tehoilla koska se ravistaa niin paljon. Miten lie noin pienessä vehkeessä, mutta helppo ainakin testata.
Kannattaa tosiaan kokeilla vastuksellista tulpanjohtoa ja tulppaa. Laitoin autoon säädettävän ecun + vag puolan niin tietokoneesta säätöohjelma kaatu aina kun laitoin käyntiin. Laitoin muistaakseni vw golf mk4 5kohm johdot ja alkuperäistä vastaavat R tulpat niin ongelma poistui.
Oon ite miettinyt että onko paperinen bensansuodatin huono 2 tahtiseen,koska voiko se ns siepata öljyy itteensö bensasta..Köytän ite sihti suodattimia pienkoneissa ja etenki a tahisis
Veikkaisin että kipinän teho näkyy suoraan polttoaine/ilmaseoksen polttonopeudessa mistä tuo lisäteho olisi selitettävissä. mitä pienempi kipinä, sitä hitaampi sytytys?